Ämnesområdessökning
Här söker du fram forskare utifrån ämnesområden du är intresserad av att veta mer om. Klicka på de ämnesområden du är intresserad av, så listas forskare och forskning samt forskningsrelaterade artiklar nederst på sidan.
Filtrera ut specifikt innehåll inom ämnesområde
Öppna filtrering
Stäng filtrering
Din filtrering gav 520 träffar.
Corona
Ekonomisk ojämlikhet
Familjeföretag
Finansiell utveckling
Industriell ekonomi
Infrastruktur
Inkomstförsäkringar
Institutionell ekonomi
Konsumtion
Migration
Miljö
Minimilöner
Offentlig ekonomi
Politiskt beteende
Skola
Sociala normer
Strategi
Strukturomvandlingar
Urban och regional ekonomi
Inkomstskillnaderna ökade rejält 2021
TT Nyhetsbyrån rapporterar att svenskarna fick det bättre ekonomiskt ställt under 2021. Dock vissa mer än andra och inkomstskillnaderna ökade rejält. Men den främsta orsaken till det är att det såldes…
Pressklipp
Publiceringsdatum 2023-01-25
The View of Knowledge: An Institutional Theory of Differences in Educational Quality
Den institution som avgör kvaliteten på ett lands skolsystem är dess kunskapssyn. Den styr skolarbetet och incitamenten för alla inblandade aktörer: lärare, elever, rektorer, föräldrar, huvudmän och m…
Working Paper
Publiceringsdatum 2022-06-22
The View of Knowledge: An Institutional Theory of Differences in Educational Quality
Den institution som avgör kvaliteten på ett lands skolsystem är dess kunskapssyn. Den styr skolarbetet och incitamenten för alla inblandade aktörer: lärare, elever, rektorer, föräldrar, huvudmän och m…
Tidskriftsartikel
Publiceringsdatum 2023-05-26
Earnings Losses and the Role of the Welfare State During the COVID-19 Pandemic: Evidence from Sweden
Vi analyserar coronapandemins ekonomiska konsekvenser för individer i Sverige. Arbetsinkomsterna för vuxna minskade med i genomsnitt 2,7 procent, men vissa grupper drabbades hårdare än andra. Välfärds…
Working Paper
Publiceringsdatum 2022-10-27
Earnings Losses and the Role of the Welfare State During the COVID-19 Pandemic: Evidence from Sweden
Vi analyserar coronapandemins ekonomiska konsekvenser för individer i Sverige. Arbetsinkomsterna för vuxna minskade med i genomsnitt 2,7 procent, men vissa grupper drabbades hårdare än andra. Välfärds…
Tidskriftsartikel
Publiceringsdatum 2023-08-08
Nu måste den borgerliga regeringen ta ansvar för Hybritprojektet
När någonting kallas för en grön satsning har kritiska frågor ansetts opassande, vilket banat väg för beslutsunderlag med svag verklighetsförankring. Hybritsatsningen riskerar bli en ny grön bubbla,…
Pressklipp
Publiceringsdatum 2023-03-23
Coups, Regime Transitions, and Institutional Consequences
Statskuppers syfte är oftast att förändra de grundläggande institutionerna i ett land. Men det är till stor del okänt vad denna förändring resulterar i. Vi visar att framgångsrika statskupper är fören…
Tidskriftsartikel
Publiceringsdatum 2021-06-04
IFN-forskare
Svensk reformtorka förvärrar krisen - "Vad hände med Sveriges reformförmåga?"
I rapporten "Vad hände med Sveriges reformförmåga?" pekar författarna på att det politiska landskapet har förändrats. ”Sverige är inte längre den kapitalistiska välfärdsstat som vi var tidigare”, säge…
Pressklipp
Publiceringsdatum 2023-04-06
Long-Run Effects of Technological Change: The Impact of Automation and Robots on Intergenerational Mobility
Denna studie undersöker hur de senaste decenniernas utveckling inom robotisering och automatisering har påverkat intergenerationell inkomströrlighet. Med utgångspunkt från detaljerad svensk data över…
Working Paper
Publiceringsdatum 2022-12-19
Children of Workers Impacted by Automation Are More Likely To Experience Lower Income Mobility
A new empirical study examines whether advancements in automation and robotics have affected intergenerational income mobility. The authors find that parents’ exposure to new technologies is associate…
Populärvetenskap
Publiceringsdatum 2023-04-27
IFN-forskare
Explaining the Rise of Populism in European Democracies 1980‒2018: The Role of Labor Market Institutions and Inequality
Denna uppsats undersöker om populistiska partiers framväxt i Europa kan kopplas till ökade inkomstskillnader på nationell nivå. Något sådant samband kan inte konstateras. Däremot finner vi ett positiv…
Working Paper
Publiceringsdatum 2021-09-01
Explaining the Rise of Populism in European Democracies 1980‒2018: The Role of Labor Market Institutions and Inequality
Denna uppsats undersöker om populistiska partiers framväxt i Europa kan kopplas till ökade inkomstskillnader på nationell nivå. Något sådant samband kan inte konstateras. Däremot finner vi ett positiv…
Tidskriftsartikel
Publiceringsdatum 2022-12-30
IFN-forskare erhåller anslag från Jan Wallanders och Tom Hedelius stiftelse samt Tore Browaldhs stiftelse
Björn Tyrefors har erhållit anslag om 1.700.000 kr för forskningsprojektet "The First Long Term Causal Evaluation of Unconditional Cash Transfers to Poor Families". Projektet undersöker dels effekten…
Nyhet
Publiceringsdatum 2024-05-08
Professor: EU ignorerar minimilönernas negativa effekter
Per Skedinger, IFN, intervjuas i Tidningen Näringslivet.
Pressklipp
Publiceringsdatum 2022-10-05
Maximalt önsketänkande? En kritisk granskning av EU:s minimilönedirektiv
EU-kommissionens förslag till minimilönedirektiv, vars slutversion väntas under våren 2022, syftar till att säkerställa en adekvat lägsta lön för alla arbetstagare i unionen och att därigenom motverka…
Artikel på svenska
Publiceringsdatum 2022-03-18
Ekonomipriset säger inget om svenska minimilöner
Årets Nobelpris i ekonomi har missuppfattats av många i svenska medier. De missar att David Cards forskningsrön om minimilöner är inte överförbara till svenska förhållanden.
Populärvetenskap
Publiceringsdatum 2021-12-10
Hälsotillståndet i den svenska ekonomin
Magnus Henrekson, professor på IFN, samt Jan Blomgren professor i tillämpad kärnfysik, intervjuas i Hotspot om Hälsotillståndet i den svenska ekonomin just nu.
Pressklipp
Publiceringsdatum 2023-01-28
Företagsomställning och strukturomvandling i samband med ekonomiska kriser
Sverige har under coronapandemin genomgått en av sina största ekonomiska kriser sedan andra världskriget. När världens länder började öppna upp sina ekonomier efter pandemin följde nästa stora ekonomi…
Artikel på svenska
Publiceringsdatum 2022-11-25