I takt med hårdnande konkurrens om forskningsmedel har behovet av att mäta och utvärdera forskningsprestationer ökat, liksom vikten av att de mått som används verkligen fångar det vi vill mäta. I denna artikel studeras och jämförs utfallet för fem olika mått på en avidentifierad population bestående av samtliga svenska professorer i nationalekonomi födda 1940 eller senare. Undersökningen visar att det mått (KMS) som användes i Tobias Lindqvists (2003) uppmärksammade undersökning och citeringar via Google Scholar ger upphov till snedast fördelningar. Antalet publicerade arbeten ger upphov till de jämnaste. Likaså är det betydande omkastningar i vilka personer som hamnar i toppen mellan de olika måtten. Rangordningens resultat beror alltså i hög grad på vilket mått man använder.
Ekonomisk Debatt
Hur bör forskningsprestationer mätas?
Artikel på svenska
Referens
Henrekson, Magnus, Kristin Magnusson och Daniel Waldenström (2006). ”Hur bör forskningsprestationer mätas?”. Ekonomisk Debatt 34(3), 62–77.
Henrekson, Magnus, Kristin Magnusson och Daniel Waldenström (2006). ”Hur bör forskningsprestationer mätas?”. Ekonomisk Debatt 34(3), 62–77.
Författare
Magnus Henrekson, Kristin Magnusson,
Daniel Waldenström